Premijer Poljske Mateuš Moravjecki
Snažna ekonimija važna za sigurnost
![](http://crnogorskiportal.me/media/6848/P%20Mateus%20foto.jpg)
Svijet polako izlazi iz pandemije
koronavirusa, ali istovremeno ulazi u novu eru neizvjesnosti. Suočeni sa novim
prijetnjama i izazovima, treba ponovo da sagledamo geopolitičku stvarnost.
Snaga nacionalnih ekonomija će biti ključ za osiguranje sigurnosti građana.
Poljska
se vratila na put brzog ekonomskog rasta kao jedna od prvih zemalja u Evropi.
Već u drugom kvartalu 2021. godine nivo BDP-a premašio je onaj prije pandemije. Refleksija se dogodila čak i
brže nego što smo pretpostavaljali, ali to samo potvrđuje koliko su se
antikrizne mjere pokazale efikasnim. Zahvaljujući stabilnim javnim finansijama
uspjeli smo da izgradimo finansijski sigurnosni jastuk koji je zaštitio
interese hiljada poljskih kompanija i milione zaposlenih. Uspio je da održi ne
samo radna mjesta, već i povećanje zarada. Isto tako, bez realno veće naknade,
rast BDP-a bio bi prazan pokazatelj, zamka koja stvara prijetnje kako u u
socijalnoj politici, tako i u ekonomiji.
Dugi niz godina nakon pada komunizma
ekonomski rast u Poljskoj imao je samo minimalan uticaj na povećanje zarada.
Umjesto ekonomije, čije bi jezgro bila solidarnost, imali smo ekonomiju
usredsređenu na dominaciji kapitalnih dobitaka tj. osuđenu na stvaranje
nejednakosti. Program Poljski poredak, koji je pripremila
Vlada, predlog je da se ova situacija popravi. Želimo da se plodovi rasta
pošteno dijele i da poljski radnici konačno zarađuju na evropskom nivou.
Poljska želi da se priključi grupi evropskih lidera u razvoju. Stoga moramo
napustiti model ravoja zasnovan na smanjenju troškova rada i izgradnji
konkurentnosti naše ekonomije zasnovane na jeftinoj radnoj snazi.
Posljednjih godina smo napravili
značajan dio ovog posla. Poljska je na čelu zemalja OECD-a u pogledu rasta
zarada. Prosječna plata u Poljskoj povećana je za 25 procenata u odnosu na
2015. godinu, dok je među zemljama OECD-a to bilo samo 5 procenata. Takođe
ostajemo među zemljama sa najnižim nivoom nezaposlenosti u EU. Istovremeno se
povećava produktivnost rada, tako je u godinama 2015-2019. rasla manje-više oko
5 procenata godišnje - najviše među svim zemljama OECD-a.
Tempo refleksije nakon pandemijske
recesije je signal da se poljska ekonomija razvijala u pravom smjeru u donosu
na izazove koji savremeni svijet postavlja. Pokretanje procesa
reindustrijalizacije u okviru Strategije za odgovoran razvoj, pokazalo se da je
blagoslov u smislu pandemije, koja je najviše uticala na sektor usluga.
Međutim, moramo biti svjesni da dolaze dalje negativne globalne pojave, koje
mogu značajno da uspore postkovid oporavak. Veliki rizik nosi upravo
destabilizacija situacije na Bliskom Istoku, koja može pokrenuti lavinu
promjena u cijelom regionu i uticati na cijeli svijet. Mora se pretpostaviti,
da se period hegemonije SAD-a završava, a geopolitika ne zna pojam praznine.
Mjesto koje zauzimaju Amerikanci zasigurno će zauzeti neko drugi, a to znači
promjenu konstelacije globalnih interesa.
Nije ni čudo što smo danas svjedoci
obnovljenog interesovanja prema ekonomiji kao jednoj od temelja pružanja bezbjednosti
savremenih političkih sistema i država. Baš kao što je sredinom 20. vijeka
snaga države mjerena njenim vojni potencijalom, tako će u 21. vijeku biti
definisana stepenom njenog tehnološkog napretka.
Međutim, bila bi greška priznati da se
izgradnja ekonomskog potencijala može odvijati uz povratak na neoliberalne
principe. Stavljanje ekonomije u centar razmišljanja o sigurnosti mora se
temeljiti na sinergiji tržišta i države. Koje su posljedice po državu koja
odustaje od ekonomije dok su mnoge njene institucije slabe? Odgovor daje
primjer Poljske, koja je tokom godina bila podložna neoliberalnim rigorima.
Pasivnost države ne samo da nije išla u korist razvoja slobodnog tržišta, već
je stvorila poremećaje u konkurenciji i slobodni procvat poreskog kriminala. To
je bilo u slučaju aktivnosti tzv. PDV mafije.
Ahilova peta Poljske zapravo je uvijek
bila slabost poreskog sistema i brojne rupe u fiskalnom sistemu. Prije samo
nekoliko godina uspjeli smo da se izvučemo iz uspavanosti, pokazujući da je
upravo država ključ za obnovu efikasnosti ekonomije. O razmjeri zanemarivanja
govori činjenica da su pošteno plaćanje poreza u Poljskoj pojedini bili spremni
da prihvate kao zastranjivanje. Ali u
popravljanju javnih finansija nije dovoljno da promijenite stavove. Vi
jednostavno treba da implementirate konkretna rješenja za zaptivanje poreskog
sistema. U tu svrhu osnovali smo Nacionalnu poresku upravu, fokusirajući se na
digitalizaciju procesa kontrole plaćanja poreza. Efekti? PDV gap je smanjen za
polovinu, sa 24 odsto na 12 odsto. Efikasna poreska uprava je zauzvrat povećala
operativne kapacitete države u smislu socijalne politike. Poljska je uspjela da
postigne tri cilja istovremeno, koji izgledaju kontradiktorno – da vodi
ambicioznu socijalnu i investicionu politiku, kao i da smanji poreze i
budžetski deficit.
Smanjenje nivoa duga i efikasan sistem
javnih finansija takođe su omogućili državi da na odgovarajući način odgovori
na ekonomsku krizu i obezbijedili izgradnju alata za podršku zaposlenima i
kompanijama, tzv. Antikrizni štit i Finansijski štit. Na ovaj način su sačuvani
milion radnih mjesta uz održavanje ključnih društvenih programa i ulaganja u
infrastrukturu. To je gotovo laboratorijski dokaz da se popravljanje poreskog
sistema automatski prenosi na povećanje sigurnosti zemlje.
Mateuš Moravjecki
Tekst je istovremeno objavljen u
poljskom mjesečniku „Wszystko Co Najważniejsze“ / „Sve što je najvažnije“ kroz
zajednički projekat sa Varšavskom berzom.
0 Komentara